"הארגון - המגזין החברתי של ישראל" | 60 | יולי 2021, אב תשפ"א
מתחילת משבר הקורונה ובהמשך גם במהלך מבצע "שומר החומות" מתנדבי ער"ן פעלו ימים ולילות יחד עם הצוות המקצועי של העמותה, העניקו סיוע למאות אלפי פונים ופונות במצוקה. מסביר דוד קורן מנכ"ל ער"ן: "היו אילו ימים של עומס והתגייסות של הצוות המקצועי והמתנדבים/ות שלנו. הקולות בכל הקווים היו של מצוקה, חרדה ובדידות. התמודדנו עם פניות קשות אשר חלקן הועברו להמשך טיפול בארגוני הקואליציה, כמו כן פניות אבדניות. אלף 12- ובסה"כ למעלה מ פניות עם למעלה מאלף ומאתיים מתנדבים בכל הקווים." 2020 להלן הנתונים: במהלך ולמעשה עם פרוץ משבר הקורונה, הוקם קו סיוע מיוחד להענקת סיוע וכלים להתמודדות עם החרדות, האובדנות והמצוקה הנפשית ע"י מתנדבי ער"ן בין היתר שיחות 11,000 - טיפלו ב הנוגעות למחשבות אובדניות שיחות 1,120 - ולמעלה מ המוגדרות כאירוע אובדני שבעקבותיהם ניתן לומר כי מתנדבי ער"ן הצילו חיים הלכה למעשה. 72,000 - כמו כן, טופלו כ פניות של בני נוער בנושאים כגון דיכאונות, זהות אישית ויחסים, מצוקות וחרדות. בפניות לער"ן 60% עלייה של בעקבות המתח הביטחוני ובמהלך מבצע "שומר החומות". פונים ניצולי 25,000 - מעל ל שואה, הסובלים מחרדות ובדידות קשה וזקוקים לאוזן קשבת. ואיך אפשר לעזור? אירועי משבר ואסון, מעוררים בנו לעיתים עוצמת רגשות מציפה: חרדה, כעס, חוסר ודאות, חוסר אונים ותחושת איום על תחושת הביטחון הבסיסי והמוגנות. בקרב חלק מאתנו עלול האירוע לעורר זיכרונות טראומטיים מוקדמים יותר על רקע דומה ולהעצים קשיים רגשיים שהיו קיימים מלכתחילה. אירוע משברי, מערער את תחושת השליטה בחיינו, פוגע גם בחוסן החברתי ומעלה את מפלס החרדה והמצוקה הרגשית בקרב כולנו: ילדים, נוער ובוגרים כאחד. לעיתים, הצפה רגשית משתקת ומביאה להסתגרות והימנעות מיצירת קשר עם אחרים. סימנים המעידים על מצוקה: חרדה היא תגובה לגירוי או מצב בו אנחנו חשים באיום, לשלמות הפיסית או הנפשית שלנו. היא מתקיימת אל מול תחושת סכנה והיעדר שליטה. מצ ו קה ר גשי ת עשו י ה להתבטא בשורה של סימנים גופניים, רגשיים והתנהגותיים. הסימנים הגופניים כוללים האצה בדופק, הזעה, מתח בשרירים, כאבי בטן וקשיי אכילה ושינה. מבחינה רגשית אנו עשויים לחוות דריכות ומתח שאינם מרפים מאתנו, יחד עם קשת של רגשות. כגון בושה (על תחושת החולשה וההזדקקות לסיוע), כעס על המצב, על אחרים ועל עצמי. אשמה על כי לא יכולתי לסייע לאחרים, על כך שאני נפגעתי פחות, חוסר אונים וייאוש. הרגשות מלווים לעתים קרובות במחשבות קטסטרופליות על סכנה או על פגיעה. מבחינה התנהגותית, החרדה יכולה להתבטא לעתים בהימנעות מפעילות או בנטייה להתבודדות, כמו גם בתלותיות באנשים הקרובים. הקשבה, הקשבה, הקשבה הקשיבו להם ולתחושותיהם ללא שיפוטיות וביקורת ואמרו להם שהם לא לבד וכי אתם עומדים לצדו. יש ליצור אווירה נוחה ולתת לגיטימציה להבעת מגוון רגשות של כאב, הלם, ייאוש, אשמה, אדישות, תוקפנות, חרדה, צער, זעם ועוד. ניתן לומר כי בשעה זו אנו נמצאים במצב רגשי קשה וכל אחד ואחת מרגישים רגשות שונים ומבטאים את רגשותיהם בדרך אחרת. אפשרו להם לשתף אתכם בתחושותיהם בהתאם לרצונם ובקצב שלהם. עצם הדיבור והאוורור הרגשי יכול למתן ולהוריד את רמת המצוקה. הימנעו מתגובות ביקורתיות ומבטלות כגון: "אין סיבה לפחד", "זה לא נורא" וכ'ו. זכרו - הילדים מפחדים היות והם קוראים נכון את המציאות. תגובה מבטלת תגרום להם לפקפק בעצמם וביכולתם ובאותו הזמן תגרום להם לפקפק ביכולתכם לעזור להם. אפשרו לילדים המעוניינים בכך להביע את רגשותיהם בכל דרך הנוחה להם: בע"פ, בכתב ובאמצעות ציור, יצירה והבעה. ער"ן – עזרה ראשונה נפשית: 365,000- : מענה לכ 2020 סיכום 1,000- פניות בשנה, למעלה מ פניות ליום! 2021 יולי | אב תשפ״א 62
Made with FlippingBook
RkJQdWJsaXNoZXIy NjcyMg==