![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0021.jpg)
כסלו תשע"ה דצמבר 4102
21
המשך בעמ' הבא
של ניסיון ליצור מצב שהשירותים שניתנים
לנו יהיו נגישים לאנשים עם מוגבלות, את
כל הנושא של איך אתה נותן מידע לאנשים
עם מוגבלות בצורה נגישה באמצעות כתב
מוגדל, כתב ברייל, קובץ דיגיטאלי, פישוט
לשוני, אמצעיים קוליים, אמצעיים חזותיים,
איך אנו יוצרים מצב שהדלפקים נמוכים
בשביל שאנשים מתניידים עם כסא גלגלים
רואים את נותן השירות, כל הנושא של
הבדיקה של הנהלים איך אנחנו מכילים את
האנשים עם מוגבלות בכל פעילות שאנחנו
עושים, בשירות שאנחנו נותנים, איך אתר
האינטרנט שלנו נגיש באמת כל התקנות
האלה של נגישות שירות אנחנו מעריכים
שאנשי המקצוע שלנו של הנציבות תרמו
בערך %03 וההערות של האנשים עם
מוגבלות שאיתם התייעצנו במשך שנים
מהוות %07 מהתקנות האלה כי שוב אנשים
באו מהניסיון האישי שלהם ואמרו זה
הצורך שלי לפעמים היו ויכוחים הכנסת לא
קיבלה, לפעמים אנחנו לא קיבלנו כל מיני
דברים. בסופו של דבר הרעיון של אנשים
עם מוגבלות הם אלה שמשפיעים בצורה
דרמטית על ההחלטות שנוגעות לחייהם
ענק למעלה מ-000,4 עובדים, מול ההנהלה
של משרד המשפטים אני חושב שזה מאוד
חשוב, מול משרדי הממשלה האחרים.
שהמודעות שלהם לחשיבות של התייעצות
עם הנציבות שמיעת הנציבות, הבנה מה
הכוח של הנציבות.
אתי פרץ: הפיקוח על מקומות עבודה הוא
של 5.2 משרות ואתה אומר שיש לנציבות
21 מפקחים לענייני אכיפה וביקורת זה
אומר שיש לכם הצלחה גדולה.
ולמרות שהשווצתי ב-21 מפקחים הצוות
שלנו מצומצם אנחנו מנסים לבחון למעשה
החלנו נוהל חדש שכל יום יש מישהו אחראי
ש אחראי על פניות הציבור לנסות לקצר
את המענה צריך לזכור שהפניות האלה
מאוד מאוד מורכבות כל פנייה היא שונה
אי אפשר להגיד שכל פנייה למשל בנושא
של נגישות של עסק קטן זאת אותה תשובה,
זאת לא אותה התשובה וצריך לבדוק
איפה העסק הקטן, מה קורה שם, זה נורא
נורא מורכב זה באמת לוקח זמן ואני רוצה
להגיד גם שהרבה פעמים פונים אלינו
אנשים ומבקשים תשובות על דברים שאין
לנו סמכויות למשל: בכל הנושא של מבנים
קיימים נקרא לזה ישנים לצורך ההקלה של
הסיפור עדיין אין לנו שם אפשרות לאכוף
ולכן כשפונים אלינו ואומרים היי המקום הזה
לא נגיש. הנה דוגמה: מישהי שמתניידת
בכסא גלגלים התלוננה שבקופ"ח היא לא
יכולה להיכנס ולקבל טיפול משלים. היא
צודקת לגמרי אנחנו כמובן איתה לחלוטין
אבל מה לעשות שתקנות נגישות הבריאות
מוסדות בריאות עוד לא עברו ולכן אין לנו
יכולת אכיפה אנחנו כמובן יכולים להסביר,
לבקש ודרך אגב במקרים כאלה יש יותר כוח
לאדם עצמו מאשר לנו בנציבות כי זה איך
אמרנו קודם יש כוח לאדם עצמו כשהוא
בא ומתלונן ואנחנו כגוף ממשלתי דווקא
בהקשר הזה יש לנו פחות כוח כי אומרים
לנו מה אתם רוצים התכנות עוד לא בתוקף.
אז צריך להבין שחלק מהפניות אלינו אנחנו
באמת אין לנו סמכויות ואז אנשים נורא
מתאכזבים, אבל לגבי לו"ז אנחנו הוספנו עוד
עובד למחלקה של הפניות הציבור בנושא
של נגישות הוספנו עוד מתמחה למחלקה
הזאת אנחנו נותנים עדיפות לפניות של
אנשי מקצוע בתחום שזקוקים לתשובות
בעיקר למורשי נגישות מיידיות וגם לפניות
מעט אודות הנציב:
אחיה קמארה (נולד ב-8691) הוא נציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות
בישראל.
קמארה, בעל תואר ראשון בפסיכולוגיה ותואר שני בחינוך מיוחד, עסק לאורך
השנים בתחום שילוב וקידום של אנשים עם מוגבלות. הקים וניהל את "בקול" -
ארגון כבדי שמיעה ומתחרשים, ושימש כיו"ר הוועד המנהל של ארגון "בזכות".
קמארה עסק גם בפעילות בינלאומית במסגרת תפקידו כסגן נשיא הארגון
העולמי של כבדי השמיעה.
היה שותף פעיל בתהליך חקיקת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות. נבחר
לתפקיד נציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות בראשית שנת 0102, על ידי
שר המשפטים יעקב נאמן.
"אנחנו בטח חושבים שוויון הזכויות הוא גם שוויון בחובות
אנחנו מאוד שמחים על המגמה שיש בשנים האחרונות
לגיוס של יותר ויותר אנשים עם מוגבלות לצה"ל הן באופן
של חובה והן כמתנדבים אני למשל כשהגעתי לגיל גיוס ישר
נתנו לי פרופיל 12 והייתי צריך להתחנן להתנדב ובאמת בסוף
מצאתי יחידה שנידבה אותי"
זה אחד הדברים המרכזיים של השנים
האחרונות. הדבר השני זה התקנת התקנות
עצמן רוב התקנות כבר הותקנו בטח התקנות
שבאחריות שלנו של משרד המשפטים כולם
הותקנו וגםהתקנותשבאחריותשלמשרדים
אחרים אנחנו מלווים אותם דוחפים אותם.
התקנות המרכזיות כבר עברו והם אלה
שמאפשרות לנו לבצע את המהפכה כי
כל עוד התקנות לא עברו אי אפשר היה
לאכוף אותם, ככל שהתקנות נכנסות לתוקף
יש לנו יותר אפשרות להשפיע על המרחב
הציבורי בישראל. הדבר הנוסף זה אישור
אמנת האו"ם שדיברתי עליו שאני חושב
נקודה מאוד חשוב עי זה מה שיאפשר לנו
ומאפשר לנו כבר לדרוש את כל הנושא של
חיים בקהילה, כל הנושא של שילוב בחינוך,
כל הנושא של עבודה בשוק החופשי וכדומה.
דבר נוסף זה חיזוק הנציבות, הנציבות הן
בתוך משרד המשפטים חיזוק שלה מול כל
היחידות של משרד המשפטים שהוא משרד
אחיה קמארה: כן, המפקחים האלה צריך
להבין זה משרד ממשלתי, הם מגיעים לכל
מקום זה לא משנה אם זה בכסייפה או
בחיפה, בתל אביב או בירושלים, בנצרת
או במרר, זה לא משנה איפה המפקחים
מגיעים בודקים וועדות התכנון והבניה האם
התוכניות של מבני ציבור חדשים אושרו
ע"י מורשה נגישות, האם בתהליך הבנייה
שלהם יש הקפדה על נושא הנגישות, האם
כאשר הם מאוכלסים מבני הציבור האלה
הם נגישים אכן בפועל לאנשים עם מוגבלות.
ישראל פרץ: עדיין ישנם הרבה טענות
ואני שומע את זה שפניות לנציבות עד
שהם מקבלים תשובה לכל מיני שאלות או
למעשה תלונות על עסקים כאלה ואחרים
התשובות לוקחות המון זמן.
אחיה קמארה: נכון, אני מסכים לחלוטין
אנחנו מקבלים הרבה תלונות ואני לא
מתנער מן העניין אני רוצה להגיד שיש אלינו
המון המון פניות ואני רוצה להגיד בכל זאת